Delt note |
Ved vielsen 1805 nævnes Jørgen Nielsen Kiærbølling som ungkarl og skoldeholder i Dyndved, hustruen nævnes fra Stenderupskov, Haderslev Amt. 1810 kaldes han blot skoleholder Jørgen Kiærbølling fra Dyndved, 1816 nævnes han som skoleholder og kirkesanger i Dyndved. Faddere 1806: boelsmand Hans Finmand (000569), Jes Christensen (000896), Eleonore Jessen (001300), Christen Nielsen (000133 eller 001332), Margrethe Nielsen (000133). Faddere 1808: Anne Marie Berthels (001430) hh, Hans Ellei (Ke 001503), Anne Ellei (Ke 001503), Jørgen Brag (001050), Stine Lauritzen?. Faddere 1810: Jes Christensen (000896) hh, Berthel Hansen (001430), Margrethe Clauses (001451), Jørgen Krog (000921), Elisabeth Sørensen (Ke 001231). Faddere 1816: Jomfru Louise Auguste Ahlmann (000976), Anne Christine Jørgensen, Claus Hansen (001451), Margrethe Jespersen (001097), Christen Jessen (000896). Faddere 1822: Anne Marie Jørgensen hh, styrmand Jørgen Jørgensen (001274), Cathrine Mathieses (001207?), Nicolai Møller (001592), Anne Dorthe Jessen (000896). En ane og efterslægtstavle for skolelærer og kirkesanger Jørgen Nielsen Kiærbølling og hustru Cathrine Marie Lorentzen er 1986 udarbejdet af Gert Ravn Nørgaard, Aal, hvorfra oplysninger på denne tavle delvis er hentet. Tilføjelse : Chr Knudsen XXX 158: 1803 blev Dyndved skole bygget (ombygget eller nyopført på samme sted), hvortil sognet fik hjælp af kirkekassen 150 rdl courant. 1804 blev det bevilliget, at skoleholder Jørgen Kiærbølling måtte nyde af kirkens kasse, 15 rdl. 1807 fik han ved kapellaniets nedlæggelse en forbedring af sit embede. Navnlig fik han mere jord udlagt til embedet. 17 apr 1813 fik han tilligemed skolelærer i Havnbjerg Johan Christian With og skolelærer i Holm Hans Berthelsen ret til at søge med andre seminarister, uagtet de ikke havde taget seminaristeksamen på noget seminarium. Da dette blev afslået for andre læreres vedkommende, ser man altså heraf, at Kiærbølling har hørt til herredets dueligste lærere. 1813 blev han ved degnen Carstensens (001241) afgang indtil videre beskikket til at være kirkesanger ved Egen kirke, hvorfor han årlig skulle nyde af højtidsofferet 20 rdl og 10 rdl af kirkekassen for publikantens oplæsning i kirken. I sine yngre år følte han ikke anstrengelsen ved denne tjeneste, men når han i de senere år af sit liv, da han både blev ældre og tillige svagelig, hver søndag morgen først måtte traske over til Guderup for at hente salmenumrene og derfra atter gå til kirken for at sætte dem op, da følte han tit dette som et besvær, og da ægrede det ham tit, når hans præst, hr pastor Ahlmann (000976), kørte ham forbi på vejen i sin ekvipage, men holdt sig for stiv og fornem til at tage den gamle mand op at køre med sig. Pastor Ahlmann var i det hele taget temmelig bydende og fordringsfuld over for sine skolelærere. De skulle altid stå på pinde for ham. Tilføjelse : Det kunne Kiærbølling, som vel var en meget brav og honnet mand og agtet lærer, men tillige var en mand med æresfølelse ikke altid finde sig i, og derfor var forståelsen ikke altid den bedste. Kjærbølling følte sig ofte tilbagestødt og ilde stemt ved hans bydende væsen. Indtil 1833 havde skolelærer Kiærbølling i løn: 1 jordlod på 6 tønder 4 skæpper land, 4 tønder, 6 skæpper bagt brød, 8 tønder byg, ugeskilling af hvert barn i skolen, frivillige gaver, ind- og udtrædelsespenge, anslået resp. til 50 rdl, 14 rdl og 2 rdl courant, ialt 66 rdl courant eller 105 rigsbankdaler 58 sk. Af kirkekassen årligen 17 rigsbankdaler 32 sk, og som kirkesanger 10 rdl for publikantens oplæsning. Jule og pinseoffer af sognet 48 rdl, Accidenter af distriktet 48 rigsbankdaler. Ildebrændel, hvad børnene daglig bragte med sig til skole. Ifølge den nye plan fra 1833 bestemtes hans fremtidige løn således: 6 tønder, 4 skæpper land (deraf hørte 5 tønder til det nedlagte kappelani, det øvrige land er udlagt skoleland fra byerne), 4 tønder, 6 skæpper bagt brød, 8 tønder byg og 5 tønder havre (heraf hører rug og byg fra fra det tidligere kapellani, havren fra det nedlagte degnekald). Af skolekassen årligen 64 rbdl, af kirkekassen 17 rdl 32 sk og for publikantens oplæsning 10 rdl, dog bortfalder den sidste post ved vacance, 1/3 af sognets højtidsoffer med fradrag af 20 rbdl til den fungerende kirkesanger = 25 rbdl. Accidenter af distriktet, 48 rbdl, ildebrændsel, 2 favne bøgebrænde og 8000 tørv. Tilføjelse : Jørgen Nielsen Kiærbølling var en meget duelig lærer, og en brav, retskaffen meget hæderlig mand. Hans enke overlevede ham i mange år, hun tog ophold hos sin datter i Søest, hvorfra hun nød sin enkepension. Datteren Margrethe Louise var ugift, hun har konditioneret som jomfru hos biskop Hansen i Notmark, hos propietær Møller på Gammelgaard og hos forpagteren på Palsgaard i Jylland foruden andre steder. Hun var i en del år forlovet med cand theol Christian Jørgen Nielsen af Spang, der siden blev præst i Sønderborg og senere i Søndersø. Under ombygningen af Dyndved skole boede skolelærer Kiærbølling som logerende hos hyreboelsmand Hans Madsen Ellei (Ke 001503) i Dyndved på boel nr 73 på udstykningskortet. Skolen har nr 96 på udstykningskortet. Jørgen Nielsen Kiærbølling nævnes ved sin død som skolelærer og kirkesanger i Dyndved, efterladende enken og 5 børn. |